Adratald Adratald ehk adraking (ka jalaslohisti ) on endisaegne lühikesest lauatükist koosnev vahend ( jalas ), mille peal veeti atra tema tööasendis. Jalase eesotsas oli raudaas või puust pesa, kuhu lükati adranina . Adratalda kasutati Eestis koos rauast hõlmadraga 19. sajandi II poolel ja 20.sajan di algul, oli tuntud ka teistes Euroopa riikides . Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Adratald
Sõnnikuhark Sõnnikuhark ehk sitahark on tööriist, mida kasutatakse talu- ja aiatöödel näiteks loomadele sööda etteandmisel, põhu allapanemisel, lauda koristamisel, sõnniku teisaldamisel ja laotamisel. Sõnnikuhargil on tavaliselt 3–4 teritatud hanguharu ehk piid, mis on paigutatud nõgusalt ühte ritta. Hargi varreosa on umbes meetri pikkune, tihti altpoolt parema haaramise huvides kerge kumerusega. Hargivarrel võib olla käepide. Sõnnikuhark oli algselt haruline puuhark. 19. sajandi II poolel hakati puuharusid varustama raudtuppedega. Ühtlasi hakati kasutama ka külaseppade valmistatud raudputke ja -harudega sõnnikuharke. Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5nnikuhark
Foto: Anabel Mattisen (lõigatud) Reha Reha on tööriist , mida kasutatakse peamiselt heina , õlgede jms käsitsi riisumiseks või kaarutamiseks . Vanimad reha leiud Baltikumis pärinevad 10. sajandist pKr . Eesti taludes olid reha osadeks pikk, otsast lõhestatud vars ja risti selle otsas olev kaha, kuhu olid kinnitatud rehapulgad (piid). Erikujulist puidust rehereha , millel olid pikemad ja harvemad pulgad, kasutati rehepeksul põhu puistamiseks. Pärast viljalõikust kasutati põldude riisumiseks ühe või kahe varrega paari meetri laiust järelveetavat kõrrereha . Rukkireha oli lühikese varrega ning see võimaldas rukki lõikamisel suurema koguse kõrte koomale tõmbamist nende paremaks niitmiseks . Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Reha
Kommentaarid
Postita kommentaar